58. HDST

Obrázky zo Slovenska
2024-06-30 15:00 (Europe/Bratislava) | Amfiteáter
účinkujú:
• OĽUN – Orchester ľudových nástrojov z Bratislavy
• Nogaband z Bratislavy
• ŽSSk Ulijanky z Nitry
• Simona Hulejová

Orchester ľudových nástrojov
V éteri Slovenského rozhlasu už 48 rokov zaznievajú piesne a skladby zo všetkých regiónov Slovenska. Založením takéhoto telesa rozhlas významne prispel k popularizácii ľudovej piesne. OĽUN založil Ondrej Demo v spolupráci s mnohými významnými hudobnými skladateľmi a upravovateľmi. Na jeho formovaní sa podieľali napríklad Svetozár Stračina, Igor Bázlik, Štefan Molota a ďalší. Zaznievali hlasy výnimočných spevákov a speváčok – Darina Laščiaková, Anna Hulejová, či nezameniteľný spevák horehronských piesní Ján Ambróz. Počas celej éry reprezentovali OĽUN vynikajúci muzikanti a primáši – Štefan Molota, Samko Dudík, Ján Kružliak st., Peter Uličný a ďalší.
V Heľpe sa OĽUN predstaví pod vedením primáša Jána Kružliaka, ml., v spoločnom projekte s ďalšími spolupracujúcimi zoskupeniami z oblasti hudobnej tradičnej kultúry.
Nogaband
Lídrom kapely je Michal Noga, muzikant a etnomuzikológ, ktorý sa zaoberá interpretáciou a oživovaním starých herných štýlov slovenskej ľudovej hudby. Okrem aktívneho hrania pôsobí aj ako lektor a organizátor hudobných workshopov. V súčasnosti pracuje na vlastnej metodike hry na husliach v ľudovej hudbe. Je autorom hudby viacerých experimentálnych tanečných predstavení inšpirovaných folklórom. So svojou kapelou NOGABAND vydal debutový album Stopy, ktorý získal ocenenie Radio_Head Award Nahrávka roka v žánrovej kategórii World Music / Folk za rok 2020. Kapela sa ako prvá slovenská skupina v histórii zaradila do prestížneho svetového rebríčka Transglobal World Music Charts (22. miesto). Popredné umiestnenie dosiahla aj v rebríčku World Music Charts Europe a jej nahrávky odzneli aj v rádiu BBC a ďalších zahraničných médiách.
Ulijanky
Ženskú spevácku skupinu Ulijanky, ktorá pôsobí pod Oddelením etnológie na Univerzite Konštantína Filozofa v Nitre, umelecky vedie Margita Jágerová. Interpretujú ľudové piesne z viacerých lokalít Slovenska s dôrazom na tradičné spevné štýly. V koncerte Obrázky zo Slovenska v ich podaní zaznejú piesne z Tekova, Važca, Zvolenskej Slatiny, Bošáce a Horného Vadičova.

Deň pekný
2024-06-30 13:00 | Amfiteáter
Kedy ste si naposledy povedali, „mám pekný deň”? Mať pekný deň nie je samozrejmosť. Určite ho však zažívame častejšie, ako si uvedomujeme. Deťom stačí k peknému dňu málo. Niekto ho, naopak, len málokedy dokáže zažiť. Niekomu stačí úsmev, stretnutie či pohľad. Jeden potrebuje, aby sa mu niečo pekné udialo, duhému stačí, ak sa mu neudeje nič zlé. Na deň pekný predsa netreba veľa.
účinkujú:
• DFS Brezinky, Polomka
• DFS Drienka, Slovenská Ľupča
• DFS Heľpančok, Heľpa
• DFS Matičiarik, Banská Bystrica
• DFS Mladosť, Pohorelá
• DFS Zornička, Zvolen
• Fsk Kýčera, Čierny Balog
• FS Marína, Zvolen
• FS Urpín, Banská Bystrica
• FS Živel, Bratislava
réžia:
• Soňa a Andrej Sýkorovci
slovom sprevádza:
• Anita Fáková

POZDRAV Z VOJVODINY
2024-06-30 12:50 | Amfiteáter
Hudobno-tanečný pozdrav Slovákov z Vojvodiny.
V severnej časti Srbska, vo Vojvodine, dnes žije viac ako 50 000 Slovákov roztrúsených vo viacerých mestách a obciach. Ich predkovia sa na tzv. Dolnú zem sťahovali ešte počas Habsbursko-uhorskej monarchie a od územia dnešného Slovenska ich úplne oddelila Prvá svetová vojna. Odvtedy, až do dnešných čias, si zachovali jazyk, kultúru a tradície predkov, ku ktorým sa hrdo hlásia.
Z Lugu – najmladšej slovenskej dediny vo Vojvodine, do Heľpy prichádza FS Mladosť pôsobiaci pri miestom kultúrno-umeleckom spolku. V rámci spolku pôsobia tri folklórne skupiny (mládežnícka, seniorská a detská), tiež mužská a ženská spevácka skupina a sólisti. V tomto roku spolok oslavuje 40. rokov existencie. Jeho členovia vystupujú na početných podujatiach doma a v zahraničí, najmä na Slovensku. Od roku 1990 má Lug družbu so Šumiacom, vystupoval napr. aj na Slávnostiach pod Poľanou v Detve a na HDST sa obecenstvu predstaví po takmer 20. rokoch.
účinkuje:
• KUS Mladosť z Lugu (Srbsko)

Tanečná dielnička
2024-06-30 12:00 | Na pľaci
Zábavná lekcia so zábavným lektorom, kde sa nielen chlapci naučia
Hry a finty s palicami
lektori:
• Alfred Lincke
• chlapci z Tancovadla

ROZPRÁVKOVÝ AUTOMAT
2024-06-30 11:15 | Na pľaci
Inscenácia je určená deťom od roka do 99 rokov. Je plná bláznivých prevlekov, šialených rekvizít a je absolútne interaktívna. Deti sa v nej stávajú čarodejnicami, vreciami múky, mixérom, studňou a mnohým iným.
V našom automate je 10 rozprávok. Deti si vyberú rozprávku a my ju do 5 sekúnd hráme.
scenár a réžia:
• Roman Sorger
výtvarné riešenie:
• kolektív
účinkuje:
• Haliganda z Košíc

SLZY NEVIEST
2024-06-30 11:00 | Kostol Nanebovzatia Panny Márie, Slovenská republika
V hudobno-speváckom programe Slzy neviest si vypočujete svadobné piesne popretkávané svadobnými vinšmi a rečami.
Plač neviest bol v minulosti málokedy predstieraný. Nevesta sa na svadbe lúčila so svojim dievoctvom, rodným domom a neraz plakala aj nad svojou budúcnosťou. V prvej polovici minulého storočia sa totiž neraz stávalo, že nevesta sa vydávala z donútenia, niekedy za staršieho muža, vdovca alebo naopak za chlapca, ktorý bol ešte len dieťaťom. Na druhej strane plač nevesty sa očakával. Plakať na svadbe bolo povinnosť každej mladuchy a keď sa jej nechcelo, pomáhali jej, hoc aj cibuľou.
účinkujú:
• ŽSS a DSS Marína
• ĽH Jara Hazlingera
• Ján Murín
• Júlia Miščíková
réžia:
• Andrea Jágerová

PASTIERSKE HRY
2024-06-30 10:30 | Amfiteáter
Ujo Jožko Ďuráči so svojimi kamarátmi pripravil na nedeľné dopoludnie mnohé zábavné hry, ktoré sa kedysi deti na pasienku hrávali. A preto, keď začuješ bubeníka zvolávať, neváhaj a príď sa s nami zabávať!
Dáva sa na všeobecnú známosť že:
na pažiti zelenéj
včera čerstvo spasenej
zahráme sa aspom chvílku
Kubko s Maťkom, Betka z Milku.
Tak jako sa deti hrali,
keď náš dedko boli malý.
Na obecném lichvu pásli,
na horách sa bučky trásli.
Kravy sa napásli v richtárech dateline,
deti sa bavili pri Brodku na barine.
A čože tam robili???
Na chodúloch chodili,
Z prakom šišky tráfali
Kocúrov ťahali,
s kolesom behali.
Po lúke aj po ulici,
ze širákom na palici.
Šibeničky nakoniéc začali preskacuvať,
hybajte kuknúť sa a potom OPROBUVAŤ !!!
realizácia:
• Jozef Ďuráči s rodinou

O TRADIČNEJ HUDBE A PIESNI
2024-06-29 23:00 | Na pľaci
Koncert ľudovej hudby a speváckej skupiny Vranovčan z Vranova nad Topľou.
Ľudová hudba a spevácka skupina pôsobí ako súčasť Folklórneho súboru Vranovčan. Vo svojom repertoári sa venujú tradičným interpretačným štýlom regiónov Zemplín, Šariš a Spiš, ktoré zaznejú aj na nočnom koncerte na Pľaci.
Ľudovú hudbu vedie vynikajúci predník Ondrej Šinaj a spevácku skupinu už viac ako 10 rokov rodáčka z Pohorelej, výnimočná speváčka Martina Ťasková Kanošová.
V rámci koncertu są uskutoční aj SPEVÁCKY DOM, kde sa naučíme a s chuťou zaspievame pieseň z Parchovian.
účinkujú:
• ĽH Vranovčan s predníkom Radoslavom Kertisom
• SSk Vranovčan
• Martina Ťasková Kanošová

Krútivé Karpaty
2024-06-29 21:15 | Amfiteáter
Rovnaké a predsa iné – iné a predsa rovnaké.

V rámci tradičného tanečného repertoáru na Slovensku majú dominantné postavenie práve krútivé
tance. Ich charakteristickým znakom je tancovanie páru (resp. trojice) v objatí a improvizačný
charakter tanca. Bohatá štýlová variabilita odráža rôznorodé historické, kultúrno-spoločenské
i geografické vplyvy. Ako súčasť európskej tanečnej kultúry sa kreovali od čias renesancie v úzkom
prepojení s dobovými párovými tancami. Ich výsledná podoba zároveň zrkadlí staršie aj súdobé
miestne tanečné tradície.
Územné rozšírenie krútivých tancov možno sledovať od Nórska cez Švédsko, Poľsko, Čechy, Moravu,
Sliezsko, Slovensko, Ukrajinu, Maďarsko až po Sedmohradsko v Rumunsku. Vďaka objatiu pohoria
Karpát sa Karpatská kotlina stala ich významným európskym ohniskom. Spoznajme spoločne tlkot
stále živého tanečného dedičstva srdca Európy – spoznajme jedinečnosť krútivých Karpát.
účinkujú:

Tanečné divadlo Ifjú Szivek – Táncszinház z Bratislavy
TSk Kumšt z Bratislavy
FS Živel z Bratislavy
UFS Mladosť z Banskej Bystrice
FS Vranovčan z Vranova nad Topľou
FSk Dolina z Gemerskej Polomy
ĽH Michala Pagáča

sólisti:

Štefan Štec, Dušana Štecová
Ján Michálik
Peter Hrabovský a Martina Hrabovská
Alfréd Lincke a Martina Lincke
Matej Vreštiak
Martina Vargová
Milan Jankoviech a Jana Jankoviechová
a finalisti celoštátnej súťaže sólistov tanečníkov Šaffova ostroha

réžia:
Barbora Morongová

Horehronskí hudci II
2024-06-29 20:00 | Amfiteáter
Obec Heľpa oslavuje dôležité výročie späté s vývojom miestneho folklórneho hnutia a scénického folklorizmu. Už v kronike z tretieho desaťročia 20. storočia sa dočítame o záujme etnografov a výtvarníkov o túto kultúrne bohatú a etnograficky zaujímavú obec.
Popri šikovných mladých interpretoch predvádzajúcich hry a detský piesňový repertoár, ktoré natoľko zaujali významnú osobnosť slovenskej kinematografie a etnológie, Karola Plicku, že sa objavujú v jeho prelomových etnograficko-umeleckých snímkach.
Ide o cenné doklady o gajdošskej tradícií a pastierovi „Gajdošovi“ Šťavinovi Gombiarovi, o slávnom hudobníckom rode Harvanovcov-Štrnástovcov, reprezentanti ktorého nechýbali na miestnych svadbách, zábavách či divadelných predstaveniach, a je to aj množstvo ďalších
hudobných zoskupení a dôležitých, kultúrne činných osobností, ktoré nenapĺňali len umelecké potreby obyvateľov, ale prispeli svojím dielom k vytvoreniu zdravého spoločenského aj inštitucionálneho zázemia pre systematické hudobné vzdelávanie detí a mládeže v oblasti hudobného folklóru. Heľpa sa môže pochváliť viacerými generáciami ľudových hudieb spolupracujúcich s miestnymi folklórnymi súbormi a speváckymi skupinami, rovnako tak talentovanými sólistami-inštrumentalistami, či samotnými výrobcami hudobných nástrojov. V programe venovanom „heľpianskym“ hudcom, si ich aj vďaka spomienkam a reflexiám miestnych osobností a pamätníkov, hlavne však vďaka miestnym a hosťujúcim hudobným interpretom a interpretkám, pripomenieme a vzdáme im zaslúžený hold.
účinkujú:
• MSSk Chlopi z Heľpy
• ĽH Pagáčovci a Ľubor Batka
• ĽH Viktora Tešlára
• DFS Heľpančok z Heľpy
• Jozef Murín, Jozef Tkáčik, Jozef Vilim
• Michal Fiľo
• Jozef Kostúr
• Michal Červienka
• Ľubomír Barčiak
• Pavol Štúber
• Eduard Harvan
réžia a moderovanie:

Jana Ambrózová

Kukučka
2024-06-29 18:15 | Amfiteáter
Vtáča neraz zatracované, inokedy obdivované. Už dávno nie je len symbolom prichádzajúcej jari, či pomyselných hodín. Čoraz viac pripomína nás, našu kultúru, náš národ. A pritom stále o nej vieme tak málo. Ospevujeme jej bezstarostnosť, haníme lenivosť, oslavujeme jedinečný apetít a odsudzujeme krutosť. V útlom sivastom telíčku kukučky sa však skrýva pestrá paleta zručností, ktoré sú vlastné predovšetkým nám Slovákom.
Nehaňte kukučku, nehaňte ľud môj.
účinkujú:
• FSkHrochoťan z Hrochote
• FSk Javory a Liesky z Badína
• FSk Bacúšan z Bacúcha
• FSk Závačan zo Závadky nad Hronom
• FSk Brezinky z Polomky
• FSk Hôra z Rejdovej
• FS Urpín z Banskej Bystrice

Spievame s Janou Ambrózovou
2024-06-29 18:00 | Amfiteáter
Spoločné spievanie s hudobnou folkloristkou Janou Ambrózovou sa zaradilo medzi obľúbené dramaturgické stálice festivalu. Obce regiónu Horehronie sa totiž vyznačujú mimoriadne bohatými a stále živými hudobno-folklórnymi prejavmi a ich obyvatelia zasa vzácnym vzťahom k ľudovej piesni. K najvýraznejším a najtrvácnejším znakom hudobnej kultúry regiónu patrí tradičný viachlasný spev, ktorý je v povedomí širšej verejnosti vnímaný ako charakteristický regionálny fenomén. Toto špecifikum chceme v rámci festivalu cieľavedome vyzdvihovať a udržiavať – ako inak, spoločným spievaním. Preto si aj v tomto roku spolu s divákmi zaspievame.

Zostane to v rodine
2024-06-29 17:00 | Amfiteáter
V minulosti bolo bežným javom uchovávanie hudobno-tanečných tradícií priamo v rodinách. Deti sa piesňami a tancom učili často od svojich rodičov, starých rodičov, súrodencov. Od druhej polovice 20. storočia, vplyvom zmien spoločenských pomerov, sa vzťah k ľudovej kultúre začal v mnohých prípadoch budovať najmä cez čoraz intenzívnejšiu činnosť folkloristických kolektívov. Aj v súčasnosti však existujú rodiny, ktoré síce sú súčasťou folkloristického hnutia, avšak vášeň k ľudovej kultúre u nich prerástla oveľa ďalej a stala sa pevnou súčasťou ich domácností.
účinkujú:

Jankoviechovci z Jasenice
Hlaváčovci z Rožňavy
Janoštinovci zo Zuberca
Ďuráčiovci z Trenčína
sestry Jágerové
Sýkorovci zo Zvolena
Stoličnoho džyvky z Veľkého Lipníka

réžia:
Martina a Peter Hrabovskí

Tanečná dielňa
2024-06-29 16:00 | Na pľaci
TANEČNÁ DIELŇA
tance z Priepasného
lektori:

Martina Lincke
Alfréd Lincke

hrá:

Muzika Petra Štulrajtera

U NAS S TAK GVARI
2024-06-29 15:30 | Farský dvor
Nárečie Pohorelej je veľmi špecifické pre región, v ktorom sa nachádza. Ani jedna z obcí Horehronia nemá podobné nárečie s pohorelským, okrem Liptovskej Tepličky, s ktorou majú spoločný dialektologický základ. V nárečí Pohorelej žijú prvky dvoch slovanských jazykov, ktoré sa v ňom stretli a neskorším vývinom zrástli. Ide o poľštinu, ktorú si doniesla jedna časť obyvateľov a slovenčinu, ktorá bola dorozumievacím prostriedkom druhej časti obce. Či je niečo vynikajúce, alebo aj naopak, veľmi zlé, Pohorelci tomu hovoria „na gada“ a preto ich aj obyvatelia susedných obcí nazývajú „gaďaci“. Však posúďte samy z textu miestneho moderátora a veršotepca Karola Vosku (1930 – 2014):
Veď takego slova jakim m_y gvarim_y
ňeusl_yš_iš ňigďe a s t_ym s_e hrďim_y
Pres tego našgo g je to vec na gada
jako pres stromč_ekuf ovocna zahrada.
Bo keť s_e z_yjď_em_e č_y v Prahy č_y v Čadc_y
po svojim gvarim_y jak spravňi gaďaci.
Aľe roky ľeťu, nova doba tu je,
ňanko s vnuk_em dňeska tlumač potrebuje.
účinkuje:
• FSk Kráľová hoľa z Pohorelej
réžia:
• Katarína Zibríková

Tanečná dielňa
2024-06-29 15:00 | Na pľaci
tance z Horňácka
lektori:

Martina a Alfréd Lincke

hrá:

Muzika Petra Štulrajtera z Modry

Tanečná dielňa
2024-06-29 14:00 | Na pľaci
cigánske tance z Kendíc
lektor:

Vlado Michalko
Martina Lincke

hrá:
• ĽH Pagáčovci

Vienok sňať
2024-06-29 14:00 | Pivnica starej fary
Dokumentárny film o obradoch čepčenia a funkčne viazaných svadobných piesňach v obciach Pohorelá, Čierny Balog a Telgárt.
Prenesme sa spolu do čias minulých a spoznajme magické obrady, ktoré boli pevnou súčasťou čepčenia nevesty v podobe, ktorá je menej známa. V súčasnosti je čepčenie kupovanou službou, ktorá je využívaná ako spestrujúci a emotívny prvok svadieb. Dokument je podložený terénnym výskumom, skúmaním starších prameňov a je doplnený o mimoriadne pútavé výpovede informátoriek. Zaspomínali si na svoje čepčenie a výnimočné okamihy svadobných obradov zo svojej mladosti.
účinkujú:
• ženy z Pohorelej
• Gabriela Kováčiková
• Matúš Druga
príprava:
• Gabriela Kováčiková

ČERVÍK KUBO
2024-06-29 13:00 | Farský dvor
Jedného dňa odpadne zo stromu pri veľkom vetre jabĺčko. Objaví ho červík Kubo, ale je také veľké, že ho nevie zjesť. Záhadne sa mu stratí a on sa ho vyberie hľadať. Stretne červíka Mirka, ale ten mu nepomôže. Po ceste natrafí na hada Maňa a krtka Sama. Ale ani tí mu jablko nenájdu. Spolu zaspia pri
spievaní pesničky o jabĺčku. V noci priletí obrovská kráľovná sova a prinesie mu jabĺčko. Kubo sa zobudí a … Nuž nevieme, čo sa dialo ďalej. To zistíme až na predstavení, na ktoré HALIGANDA pozýva všetky zvedavé detičky.
scenár a réžia:
• Roman Sorger
výtvarné riešenie:
• Ľudmila Benková
hrajú:
• Roman Sorger
• Ema Rybárová
• Rebeka Hudáková

Horehronský jukebox
2024-06-29 12:15 - 13:15 | Na pľaci
Sú vám horehronské ľudové piesne blízke? Neviete si vybrať, ktorá je krajšia?
Príďte si rozkázať aj zaspievať ktorúkoľvek horehronskú pieseň na tradičný festivalový Horehronský jukebox. Ľudová hudba Pokošovci a Jana Ambrózová vám zahrajú všetko, po čom vaše spevavé srdce zatúži.
hrá:
ĽH Pokošovci
realizácia:
Jana Ambrózová

Čari-vari-ňepodari
2024-06-29 11:00 - 16:00 | Farský dvor
Tvorivé aktivity, ktoré vám v rámci HDST tento rok ponúka Centrum tradičnej kultúry
z Detvy – pobočka Podpolianskeho osvetového strediska vo Zvolene. Príďte sa zabaviť a pri tom aj
niečo nové naučiť.
Pohyblivé hračky
maľovanie pohyblivých postavičiek z dreva
Perlička a húkadlo
zhotovenie zvukových hračiek
Čari, vari s furmami
výzdoba rôznych predmetov tradičnými vzormi
Ihrački
tanečné hry
pripravila:
Andrea Jágerová
realizácia:
Centrum tradičnej kultúry v Detve
Podpolianske osvetové stredisko

Horehronské dni s Rádiom Regina Stred
2024-06-29 11:00 | Farský dvor
V tomto roku bude priamy prenos patriť nielen informáciám o aktuálnom festivalovom dianí, ale spevom i slovom bude v éteri rezonovať jubilujúca FSk Heľpan. Zaspomíname si na vystúpenie jej predchodcov vo Vysokých Tatrách v r. 1923 a predstavíme i súčasnosť jednej z najstarších folklórnych skupín Slovenska.
účinkujú:
• FSk Heľpan
• Chlopi z Heľpy
• sestry Andrea a Margita Jágerové
• rodina Janoštínovcov zo Zuberca
• organizátori HDST v Heľpe
réžia:
• Marcela Čížová

Indigové čáry-máry
2024-06-29 10:00 - 15:00 | Farský dvor
V zjednodušenej podobe predstavíme amatérskym farbiarom princípy vzniku vzorov na formách a
modrotlačových textíliách.
realizácia:
Horehronské múzeum
príprava:
Anna Raškovská
Vanda Golianová

Prišli hostia zďaleka i zblízka
2024-06-29 09:30 | Námestie
V rámci hlavných programov na amfiteátri HDST vystupujú súbory vytypované režisérmi a Programovou radou festivalu. Malá scéna na námestí v Heľpe otvára možnosť pre tie tanečné a spevácke kolektívy, ktoré v danom ročníku nie sú zaradené do hlavného programu, no predsa by len do Heľpy chceli prísť a ukázať verejnosti výsledky svojej práce v oblasti folklorizmu. Práve kvôli ich snahe a motivácii vystúpiť na festivale sa z roka na rok na tomto pódiu vytvára dobrá nálada, jedinečná priateľská atmosféra a tanec a spev od srdca. Príďte si ich s nami užiť.
účinkujú:
• FSk Povoja z Piešťan
• MSSk Hermanovčan z Hermanoviec
• FS Dubina z Rožňavy
• FS Plavčanka z Plavča
• FS Mladosť z Lugu (Srbsko)
• Magdaléna a Viktor Chudobovci z Oravskej Lesnej
moderuje:
• Anita Fáková
príprava:
• Veronika Václavíková
• Slávka Tomášová

70 sukieň mala
2024-06-29 09:00 - 2024-06-30 14:00 | Farský dvor
Ak sa chcete dozvedieť čo je kuri krok, reťazky, rybjaci pacer, veľké obločky a cikicaki, kde najkrajšie
opľecka znajú šiť a kde je móda riabkania najlepša, príďte na výstavu mapujúcu varianty tradičného
ľudového odevu z obce Vernár. Súčasťou výstavy budú sviatočné, pracovné, všedné, ale aj obradové
odevy prevažne z obdobia 20. storočia, zo súkromnej zbierky Ondreja Ondruša a Michaely Šifrovej.
Expozíciu doplnia originálne audio-nahrávky PhDr. Jána Olejníka, Csc., ktoré poskytol Klub milovníkov
folklóru Košice. Z výskumu z roku 1973 sa od žien z Vernára dozvedáme o miestnom odeve, jeho
súčiastkach a variantoch, príležitostiach nosenia a procese zhotovovania.
realizácia:

Michaela Šifrová
Ondrej Ondruš

vernisáž:
sobota 9.15 h

Heľpianska kuchyňa
2024-06-29 09:00 - 2024-06-30 13:00 | Námestie
Ľudové porekadlo vraví „prázdne brucho — hluché ucho“. Tak aby ste nemali hluché uši a vedeli si na festivale užiť všetku tú krásu tradičného umenia, príďte sa najprv posilniť do Heľpianskej kuchyne. Poľovníci navaria guláš, ženičky zasa guľki, miši, trhanie haluški, grapľe a iné dobroty. Dobrú chuť!
príprava:
• Mária Kemková
realizácia:
• Mária Čupková
• Mária Riapošová
• poľovníci z Heľpy

Tradičný jarmok - generácie
2024-06-29 09:00 - 2024-06-30 13:00 | Námestie
Bez tradičného jarmoku to jednoducho nejde! Desiatky rokov predstavujeme známe aj menej známe tradičné remeslá a predovšetkým šikovných a oddaných remeselníkov z nášho a iných regiónov Slovenska.
Tento rok na jarmoku uvidíte domácu výrobu súkenného odevu, chološní, kabaníc, šitie a vyšívanie odevu, pletenie balockých zápästkov, pastierske opasky, krpce, kapsy, výrobu z dreva a kovu, črpáky, hračky, prácu kováča, tkanie ľanu, pradenie vlny na vretienku a kolovrátku, paličkovanie, tkanie na krosienkach, pastierske biče, výrobu pastierskych fujár a píšťal, bačovský riad, modrotlač a i.
V tržnici svoje podedené remeslo ukážu:

Miroslav Majer s dcérou, Strelníky (súkenný odev, chološne, kabanice šitie a vyšívanie odevu)
Katarína Medveďová s dcérou, Čierny Balog (pletenie balockých zápästkov, pastierske opasky, krpce, kapsy, výroba z kože a vlny)
Cyril Gandžala s manželkou a synom, Pohorelá (výroba z dreva a kovu črpáky, hračky, kováč)
Amália Schónová a dcéra Eva Kapitáňová, Čierny Balog (tkanie ľanu)
Martina Vozárová s dcérou, Senohrad (vlnárska manufaktúra, pradenie vlny na vretienku a kolovrátku)
Katarína Chruščová so synom Dominikom a dcérou Terezkou, Banská Bystrica (paličkovanie, tkanie na krosienkach, pastierske biče)
Michal Fiľo so synom Matúšom Fiľom, Banská Bystrica (výroba pastierskych fujár a píšťal)
Martin Tesák so synom, Pohronská Polhora (výroba pastierskych fujár a píšťal)
Ivan a Miroslav Strečok, Selce (bačovský riad)
Zuzana Bakičová so synom, Banská Bystrica (tkanie na stolných krosnách)
Peter Trnka s manželkou, Bratislava (modrotlač, staré formy, textílie, formy)

V stánkoch sa na vás tešia:

Jozef Frgelec, Polomka (vyšívané kožúšky, súkenný odev, chološne, kabanice, obšívanie, šitie a vyšívanie kože, polomské zápästky a šnúrky)
František Lipták, Brezno (šitie a vyšívanie kože, baranice, kožúšky)
Imrich Madluška, Banská Bystrica (bačovský riad zo svoru, pastiersky betlehem)
Peter Blaha, Banská Bystrica (pastierske biče, palice, kapsy, rohovina)
Ján Pindiak, Heľpa (črpáky, reliéfy)
Štefan Bošeľa, Heľpa (bačovský riad, hrable, kosiská)
Ján Turis, Hronec (pracky, blanciare, valašky, fokoše)
Jozef Kostúr, Podkonice (fujary, gajdy, píšťalky, zvonce plecháre, črpáky)
Jaroslav Škoda, Banská Bystrica (výroba pastierskych píšťal, fujár)
Lucia Dovalová, Banská Bystrica/Badín (modrotlač)námet:
Magdaléna Slivková
realizácia:
Daniela Pápežová, Andrej Stollmann, Magdaléna Slivková

Tanečný dom a zábava
2024-06-28 23:00 | Na pľaci
Zatancujeme si s lektormi Martinou a Petrom Hrabovskými tance z Pohorelej a následne rozprúdime prvú tanečnú zábavu!
hrá:

ĽH Pokošovci

Poklona
2024-06-28 21:30 | Amfiteáter
Folklórny súbor Vranovčan prináša životopisný tanečný príbeh vzdávajúci „poklonu“ výnimočnému Jánovi Lazoríkovi z Krivian.
účinkuje:
• FS Vranovčan z Vranova nad Topľou
réžia, choreografia:
• Peter Kocák
spoluautori:
• Jozef Jenčo
• Vladimír Michalko
• Stanislav Marišler
• Peter Vajda
• Martina Ťasková Kanošová
• Milan Rendoš
• Radoslav Gajdoš
• Štefan Molota

Folklórny súbor Vranovčan patrí medzi špičkové folklórne súbory na Slovensku. Už 56 rokov prezentuje zvyky, piesne a tance z regiónov Zemplín a Šariš. Vo svojej tvorbe sa v posledných rokoch zameriava na ucelené tematické programy, v ktorých prináša nové pohľady na spracovanie tradičnej kultúry.

Ján Lazorík bol pedagóg, zberateľ, folklorista ale aj botanik a ovocinár. Počas svojho života zozbieral veľké množstvo hodnotných artefaktov tradičnej kultúry, predovšetkým z obce Krivany. Bol veľkým bojovníkom za udržiavanie nárečí. Staroľubovnianskemu múzeu zanechal okrem iného aj 12.000 fotografických negatívov, niekoľko stoviek magnetofónových pások a 38 terénnych zošitov.

100 rokov
2024-06-28 20:15 | Amfiteáter
Folklórna skupina Heľpan patrí medzi prvé a najvytrvalejšie skupiny na Horehroní. Skupina „folkloristov“ z Heľpy sa prvýkrát pred divákmi predstavila už v roku 1923 vo Vysokých Tatrách. Úzka spolupráca Karola Plicku s miestnymi učiteľmi – manželmi Herchlovcami, položila v roku 1924 základ pre vznik organizovanej skupiny pod názvom Heľpan. Do folklórneho kolektívu boli zapojené všetky vekové kategórie od najmenších, až po najstarších. Spájal ich spoločný cieľ, šíriť prejavy heľpianskej tradičnej kultúry. V roku 1925 dostal Heľpan príležitosť účinkovať na Prvom národopisnom dni v Turčianskom Sv. Martine. Od tohto času už prijíma pozvánky na podujatia konané na Slovensku, ale aj v Prahe, či vo Viedni. V r. 1928 bola heľpianska mládež zapojená do nahrávania dokumentárneho filmu Karola Plicku – Za slovenským ľudom. V roku 1933 sa celá Heľpa prezentovala pri nahrávaní veľkofilmu Zem spieva. Takto to pokračovalo až do roku 1941, kedy vojna prerušila naše tvorivé obdobie. Po ťažkom vojnovom období sa skupina naplno prebudila v r 1948, pri nahrávaní v Čs. rozhlase Brno. Členovia Heľpanu sa podieľali na tvorbe rozhlasovej relácie „Klenotnica ľudovej hudby“, svojimi spevmi prispeli do nahrávok gramoalbumu „Pohronie“. Na svojom konte má vydané 4 CD platne a účinkovanie v 4 dokumentárnych filmoch.
Krásne viachlasné spevy sa stali súčasťou Horehronského viachlasného spevu, ktorý bol zapísaný do reprezentatívneho zoznamu nehmotného kultúrneho dedičstva UNESCO. Heľpan formovali mnohé výnimočné osobnosti, vďaka ktorých obetavosti a zanietenosti žije Heľpan dodnes a veríme, že bude ešte veľmi dlho.
účinkujú:

FSk Heľpan
Chlopi z Heľpy
DFS Heľpančok
FS Priehyba
sólisti a hostia

realizácia:

Mária Kemková
Viktor Tešlár
Anna Fedorová
Mária Vilimová
Mária Bošeľová
Zuzana Štuberová
